המדינה התמכרה להכנסות ממס הבלו המוטל על הדלק; ההשלכות ארוכות הטווח הן זיהום אוויר, תחלואה ומוות
צבי ליכטצייגר: הכותב הוא יועץ עסקי בתחום הליסינג בחברת פתרונות אפקטיביים
הסם הממריץ הכי נפוץ במדינה אינו אקסטזי אלא "הבלו מג'יק".
ניתן להשיג אותו במאות תחנות שפזורות ברחבי הארץ והבעיה היא כי המדינה אינה מוכנה להכיר בעומק ההתמכרות.
היא עושה הכל בשביל למכור לנו לוקש שהמציאות אינה כה גרועה אבל האמת היא שמצבנו קשה והעתיד לבוא אינו מבשר טובות.
![פתרונות אפקטיביים מקבוצת פורמולה פתרונות אפקטיביים מקבוצת פורמולה](https://esg.co.il/wp-content/uploads/2019/11/מס-בלו-לדלק-1024x683.jpg)
בכל פעם שהמשאבה מזרימה דלק לטנק הדלק ברכב, קרוב ל-52% ממחירו הדלק זורם כמס בלו למדינה, ויחד עם מע"מ, זה מגיע לשיעור של 65%. נכון שאין מדובר על התמכרות חדשה ומזה שנים שתקציב המדינה והכלכלה שלנו מושתתים על גביית מיסים מכלי רכב פוסיליים, אולם שתי התפתחויות שאירעו במרוצת החודשים האחרונים מבהירות באופן חד משמעי כי לא רק שהמדינה מכניסה יד לכיסם של בעלי הרכבים באופן עמוק וכואב, אלא שגם לא ממש אכפת לה מבריאותם של האזרחים. עזבו אתכם תחלואה, העיקר לעשות קופה.
ההחלטה הראשונה שנתקבלה היא העלאת שיעור מס הקניה על מכוניות היברידיות, שעומד כיום על 30% ועתיד לעלות בהדרגה החל מהשנה הבאה וב־2022 ישתווה למס הקנייה ה"רגיל" של 83% המוטל על מכוניות לא היברידיות.
כמו כן, לאחרונה הוחלט לבטל את ההטבה לעובדים שמחזיקים רכב צמוד "ירוק". מדובר על עשרות אלפי עובדי חברות שעושים שימוש ברכב של המעסיק או ברכב ליסינג, בין אם היברידי עממי כמו טיוטה קורולה הייבריד ובין אם רכבי פלאג אין הייבריד. מחשבונם צפויים להיגרע החל משנת 2020 עוד מאות שקלים נוספים בחודש.
מדוע זה כה אקוטי? זיהום האוויר ממקורות תחבורתיים מהווה כשליש מכלל פליטות המזהמים בישראל והוא מקור המשמעותי ביותר לכך במרכזי הערים. ההערכות הן כי כ-10% שהם 1,110 ממקרי הפטירה בישראל נגרמים בשל חשיפה לזיהום אוויר ברכב. הדרך לצמצם את התחלואה עוברת גם דרך הגברת הכדאיות של רכישת רכבים היברידים, שמייעלים את צריכת הדלק בשיעור של כ-40%. אולם הייעול משמעו קיטון בהכנסות.
כל עוד נתח השוק של הרכבים ההיברידיים עמד על סדר גודל של 5%, משרד האוצר יכול היה לבלוע את הצפרדע הזו, אולם כאשר המצב יצא מבחינתו משליטה ופלח השוק גדל לכדי למעלה מ-10% מהשק, נוצר איום משמעותי על הכנסות המדינה. הבעיה אינה רק החיסכון בדלק וכפועל יוצא גם הקטנת גביית המס, אלא גם העובדה כי בגינן משלמים רק 30% מס קניה.
אחד מהמאפיינים של התמכרות זה הרצון לספק את הצורך בטווח הקצר, תוך התעלמות מהתמונה הרחבה וההשלכות ארוכות הטווח. אם בעבר, היה ידוע כי חשיפה לזיהום אוויר מגבירה תמותה ממחלות נשימה, לב וסרטן, הרי שכיום, המדע קושר גם את מחלת הסוכרת והריונות בסיכון לפליטת מזהמים כאלו. וזאת בטרם דיברנו על הזיקה אל משבר האקלים שמהווה בעיה כלכלית פראקסלנס. האצת תהליך המדבור שנוצר בעקבות כך וכפועל יוצא, פגיעה בחקלאות ובריאות הירוקות, עלולים להוביל לתוצאות הרסניות. אבל למי אכפת, שתה ואכול היום כי מחר כולנו ממילא נמות.
מכור שזקוק למנה יעשה כל שניתן בשביל להשיגה תוך ניסיונות שכנוע עצמיים וסביבתיים כי הגאולה נמצאת ממש מעבר לפינה. לפני שנה הוציאה ממשלת ישראל הודעה חגיגית לעיתונות, בה בישרה לעולם כי בכוונתה לאסור עד 2030 את הייבוא של מכוניות המונעות בבנזין ובסולר" 100% מכלי הרכב הפרטיים יונעו בחשמל או מימן. היעד הסופי הוא הצבת 1.4 מיליון כלי רכב חשמליים על כבישי ישראל, עד 2030, וכיעד ביניים נקבעה מטרה של מכירת כ-27 אלף כלי רכב חשמליים ב-2022.
זכורה גם החלטה 5327 מינואר 2013, שנועדה להפחית במשקל הנפט כמקור אנרגיה בתחבורה בישראל בשיעור של כ-30% עד 2020. בנוסף, במסגרת הסכם פריז למיגור שינוי האקלים, ובמסגרת הסכמים אחרים, התחייבה המדינה להפחית את פליטת המזהמים במדינה, אבל יותר מסביר להניח שזה לא יקרה. הפער בין היעד השרירותי שהוצב לבין השיקול הכלכלי – גדול מידי.
זה הכל מסך עשן. למשרד האוצר אין שום כוונה להיגמל. ההכנסות הישירות (מס קנייה) והעקיפות (מס דלק, אגרות וכו') מכלי רכב מונעי נפט תופסות כ-14% מהכנסות המדינה השנתיות ממסים. הקלות בה ניתן להשתמש במיסוי רכב ודלק כמקור לסגירת גרעונות , בניגוד לגביית מיסים אחרים – קוסמת מאוד. יאמר לזכותה של המדינה כי בשנים האחרונות היא העלתה את האכיפה כלפי עבירות כגון חשבוניות פיקטיביות, הימורים והגדלה מלאכותית של הוצאות, אולם אין כלל בסיס להשוואה מבחינת היקף הגבייה.
מנגד, הסבירות כי אחרי הבחירות יושתו עלינו מיסי תחבורה נוספים – גדולה הרבה יותר. בין אם באמצעות העלאה מדורגת של המס על הבלו ובין אם באמצעות מס גודש השורה התחתונה ברורה – הירוק היחיד שהמדינה רואה מול העיניים זה דולרים.
![פתרונות אפקטיביים מקבוצת פורמולה פתרונות אפקטיביים מקבוצת פורמולה](https://esg.co.il/wp-content/uploads/2024/09/איפכא-מסתברא.png)
משאבי אנוש – קידום עובדים שחושבים אחרת: יתרונות ארגוניים ותרבותיים
מבוא קידום עובדים בארגון שמביאים דעות מנוגדות, או במונח הלועזי "איפכא מסתברא", נחשב לאסטרטגיה חשובה בניהול משאבי אנוש. עובדים אלו, שמאתגרים את החשיבה הקונבנציונלית ומציעים פרספקטיבות שונות, יכולים לשמש כמנוע לחדשנות ולשיפור מתמיד בארגון. קידומם מראה שהארגון מעריך את המגוון המחשבתי ואת הערך שיש ביכולת
![פתרונות אפקטיביים מקבוצת פורמולה פתרונות אפקטיביים מקבוצת פורמולה](https://esg.co.il/wp-content/uploads/2024/09/משאבי-אנוש-1.png)
משאבי אנוש – יישום כלים פסיכולוגיים בייעוץ ארגוני
מבוא יישום כלים פסיכולוגיים בייעוץ ארגוני מהווה גישה אפקטיבית לשיפור התפקוד הארגוני, להגברת שביעות רצון העובדים ולהשגת מטרות עסקיות. הייעוץ הארגוני משתמש בתובנות פסיכולוגיות להבנת התנהגות אנושית, תקשורת בין-אישית ודינמיקות צוותיות. השילוב של כלים פסיכולוגיים מסייע לארגונים לזהות בעיות מבניות ואישיות, לפתח פתרונות מותאמים ולשפר
![פתרונות אפקטיביים מקבוצת פורמולה פתרונות אפקטיביים מקבוצת פורמולה](https://esg.co.il/wp-content/uploads/2024/09/משאבי-אנוש-2.png)
פיתוח מנהיגות בארגון: הכשרת מנהלים ופיתוח כישורי מנהיגות לשיפור האפקטיביות הארגונית
מבוא פיתוח מנהיגות בארגון הוא תהליך חיוני המשפיע ישירות על האפקטיביות הארגונית והצלחת העסק. מנהלים ומנהיגים בארגון משפיעים לא רק על הביצועים של הצוותים שלהם, אלא גם על התרבות הארגונית, שביעות הרצון של העובדים והיכולת של הארגון להתמודד עם אתגרים משתנים. הכשרת מנהלים ופיתוח כישורי
![פתרונות אפקטיביים מקבוצת פורמולה פתרונות אפקטיביים מקבוצת פורמולה](https://esg.co.il/wp-content/uploads/2024/08/3.png)
קבלת החלטות בדירקטוריון: איך להגיע להסכמות ולמנוע קונפליקטים?
מבוא קבלת החלטות בדירקטוריון היא אחד מהתהליכים הקריטיים ביותר המשפיעים על הצלחתו של ארגון. הדירקטוריון נדרש לקבל החלטות אסטרטגיות בעלות השפעה רחבה על החברה ובעלי המניות שלה. עם זאת, כאשר חברי הדירקטוריון מגיעים מרקעים שונים ומחזיקים בדעות מגוונות, תהליך קבלת ההחלטות יכול להפוך לאתגר מורכב
![פתרונות אפקטיביים מקבוצת פורמולה פתרונות אפקטיביים מקבוצת פורמולה](https://esg.co.il/wp-content/uploads/2024/08/2.png)
הכנה לקראת ישיבת דירקטוריון: איך למקסם את התועלת מכל ישיבה?
מבוא ישיבות דירקטוריון הן מרכיב מרכזי בתפקודו של כל ארגון, ומהוות את הבמה המרכזית שבה מתקבלות ההחלטות האסטרטגיות החשובות ביותר. כדי שדירקטוריון יפעל ביעילות ויקבל החלטות מושכלות, ישיבות הדירקטוריון צריכות להיות מתוכננות ומנוהלות בצורה מיטבית. הכנה נכונה לקראת הישיבות יכולה למקסם את התועלת מהן, לשפר
![פתרונות אפקטיביים מקבוצת פורמולה פתרונות אפקטיביים מקבוצת פורמולה](https://esg.co.il/wp-content/uploads/2024/08/1.png)
התפתחות תפקיד הדירקטוריון במאה ה-21: בין מסורת לחדשנות
מבוא תפקיד הדירקטוריון במאה ה-21 עובר תמורות משמעותיות הנובעות מהתפתחויות טכנולוגיות, כלכליות וחברתיות גלובליות. בעבר, הדירקטוריון היה נתפס בעיקר כגוף פיקוח ובקרה, שתפקידו לפקח על ההנהלה ולוודא שהיא פועלת לטובת החברה ובעלי המניות. עם זאת, בעולם שבו השינויים הטכנולוגיים מתרחשים במהירות מסחררת והדרישות החברתיות והרגולטוריות
מאמרים קשורים לנושא.